Spørsmål til Skole-Norge våren 2024
Mobiltelefon på skolen, samarbeid mellom hjem og skole og rekruttering av lærere er noen av temaene i vårens spørreundersøkelse til Skole-Norge.
Hovedfunn
- 96 prosent av skoleledere i grunnskolen oppgir at ordensreglementet ved skolen regulerer tilgang til og bruk av mobiltelefoner og smartklokker
- Ni av ti skoleledere i grunnskolen sier seg enige i at samarbeid mellom hjem og skole er et prioritert område i deres arbeid for å fremme et trygt og godt skolemiljø ved deres skole.
- Skoleledere ved små skoler opplever i større grad utfordringer med å rekruttere lærere med lærerutdanning.
Mobiltelefon på skolen
96 prosent av skoleledere i grunnskolen oppgir at ordensreglementet ved skolen regulerer tilgang til og bruk av mobiltelefoner og smartklokker. Andelen som svarer dette blant skoleledere i videregående skole er 64 prosent.
På grunnskoler må elevene som oftest levere inn mobiltelefonene ved starten av skoledagen, og får dem tilbake ved skoledagens slutt. På videregående skoler er det vanligere at elevene leverer inn mobiltelefonene ved starten av hver undervisningsøkt, og får tilgang til dem i pauser.
To av tre skoleledere i videregående skole svarer at håndheving av restriksjoner for bruk av mobiltelefon og smartklokker i noen grad eller i stor grad er utfordrende. Det samme gjelder for en tredjedel av skolelederne i grunnskolen.
Blant skoleledere i grunnskolen svarer tre av fire at skolen allerede før Utdanningsdirektoratet kom med sin veileder om bruk av mobiltelefoner og smartklokker på skolen vinteren 2024, hadde restriksjoner i tråd med Udirs anbefalinger. Tilsvarende andel blant skoleledere i videregående var 36 prosent.
Samarbeid mellom hjem og skole
Ni av ti skoleledere i grunnskolen sier seg enige eller svært enige i påstanden «Skole-hjem-samarbeidet er et prioritert område i vårt arbeid med å fremme et trygt og godt skolemiljø». Blant skoleledere i videregående skole er andelen noe lavere.
Fire av ti kommunale skoleeiere gir uttrykk for å være enige eller svært enige i ansatte på skolen har behov for økt kompetanse i arbeidet med å legge til rette for et godt skole-hjem-samarbeid. Andelen er noe lavere blant skoleledere.
To områder som løftes frem av flere når det gjelder behov for økt kompetanse i skole-hjem-samarbeidet er å utvikle et godt foreldremiljø, og skolen som den profesjonelle part i samarbeidet.
Rekruttering av lærere i skolen
Under 20 prosent av skoleledere i grunnskolen oppgir at det finnes fast ansatte lærere uten lærerutdanning ved deres skole. På skolene med fast ansatte uten lærerutdanning svarer de fleste skolelederne at andelen uten lærerutdanning ligger på 5 prosent.
Det er betydelig flere skoleledere ved små skoler som opplever utfordringer med å rekruttere lærere med lærerutdanning, enn ved store skoler.
Rekrutteringsutfordringene i videregående ser ut til å være betydelig større for yrkesfaglige utdanningsprogram, enn studieforberedende.
Hva svarer Skole-Norge?
«Spørsmål til Skole-Norge» blir gjennomført to ganger årlig. Noen temaer gjentas og noen varierer. Spørsmålene går til et utvalg av landets skoler og skoleeiere.
Om rapporten
NIFU gjennomfører to årlige spørringer i skolesektoren på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Spørsmålene stilles til et utvalg skoleledere i både grunnskolen og videregående skole, og skoleeiere i både kommunene og fylkeskommunene. Spørringene gir nødvendig informasjon som brukes i direktoratets oppfølging av viktige satsingsområder.
Vårens spørringer ble gjennomført i perioden 20. mars til 24. april 2024.
Temaene i undersøkelsen
- Mobiltelefon på skolen
- Søkere uten læreplass og tilbudet de får
- Læreplasser
- Skole-hjem samarbeid
- Rekruttering av lærere i skolen
- Sensorrekruttering
- Opplæringstilbud for fordrevne fra Ukraina
- Evaluering av fagfornyelsen
Svarprosenten var som følger:
- Kommuner: 46,7 prosent
- Grunnskoler: 37,9 prosent
- Videregående skoler: 46,2 prosent
- Fylkeskommune: 9 av 15
Svarprosentene ved denne gjennomføringen noe lavere blant skoleledere i grunnskolen, enn det som har blitt oppnådd i tidligere gjennomføringer før koronapandemien. For videregående skoler og kommuner er det noe variasjon i svarprosent mellom grupper, men også disse har hatt en liten nedgang. Sammenlikninger mellom utvalg og populasjon viser likevel ingen alvorlige avvik. Representativiteten vurderes derfor som tilstrekkelig god.